tételsor
Magyar jogtörténet
2019/2020-as tanév II. félév

1.	A magyar jogtörténet korszakai. [Jt. 22-29] 
2.	A jogforrás fogalma. [Jt. 29-30. o.] 
3.	Szokás, jogszokás és szokásjog; a döntvény; a szokásjogi gyűjtemények; a jog igazolása: az oklevelek. [Jt. 30-34. o.] 
4.	A törvény; a törvények kihirdetése és közzététele; a törvénygyűjtemények. [Jt. 34-40. o.] 
5.	A privilégium, a rendelet, a szabályrendelet, a városi jogkönyvek, a tárnoki jog. [Jt. 40-45. o.]
6.	A jogképesség kérdése rendi jogunkban. (A jogképesség fogalma; az ember jogalanyisága; a méhmagzat jogi helyzete; a halál tényének igazolása. A jogképességet befolyásoló tényezők. [Jt 87-88. o.] Vallás és jogképesség; nem és jogképesség; a becstelenség, a teljes jogképesség, a városi polgárok jogképessége, a jobbágyok jogképessége. [Jt 92-94. o.])
7.	A nemesség megszerzésének módjai (eredeti és származékos szerzésmódok) [Jt 88-92. o.]
8.	A cselekvőképesség szabályozása rendi jogunkban. (az életkor és az elmebetegség). A jogi személyiség szabályozása. [Jt 94-96. o.] 
9.	A dolog és a vagyon (jószág) fogalma. A dolgok fajtái (forgalomképes-forgalomképtelen; ingó-ingatlan; ősi-szerzett javak) [Jt 97-99. o.]. A dolgok, jószágok értéke (közbecsű, örökbecsű, igazbecsű) [Jt 100-101. o.] Az elévülés és az elbirtoklás. [Jt 102-104. o.]
10.	Az ősiség rendje, az osztatlan vagyonközösség megszüntetése, testvéri osztatlanság, közbirtokosság.  Az osztály fogalma, az osztály jogkövetkezményei, az osztályigazítás és az új osztály. [106-110. o.]
11.	Az adományrendszer, az adomány fajtái (királyi, magán, nádori, tiszta, vegyes, teljes, peres) és jogcímei (a koronára történő visszaszállás okai). [Jt 110-115. o.]
12.	Az örökbevallás fogalma és kellékei. Az ősi vagyonra, valamint az adományos, illetőleg szerzett birtokra tett örökbevallás. A nil juris záradék. [Jt 121-124. o.]
13.	A rendi kor zálogjoga. (A zálogszerződés; az ingatlanok nyilvántartása; a kézizálog; a szerződéses zálog; a bírói zálog; a törvényes zálog; a zálogszerződés érvénytelensége; a záloghitelező, valamint a zálogadós jogai, illetőleg kötelezettségei) [Jt 124-127. o.] A károkozás és a magánjogi tiltott cselekmények rendi jogunkban. [Jt 129-130. o.]
14.	Az örökös és a hagyományos. Az örökség megnyílása, valamint a törvényes és a végrendeleti öröklés viszonya rendi jogunkban. A végrendeleti öröklés (a végrendelet fogalma, alaki feltételei, a köz- és a magánvégrendelet, a fiókvégrendelet, a kiváltságos végrendelet. A végrendelet tartalmi feltételei. A végrendelet alaki és tartalmi érvénytelensége.) [Jt 130-134. o.]
15.	A törvényes öröklés a rendi korban. A rokonság, a lemenők öröklése, a felmenők öröklése, oldalági örökösödés, magszakadás (a kincstár öröklése). A polgárok és a jobbágyok öröklése. A hitbizomány. [Jt 134-138. o.]
16.	A nők külön jogai a rendi korban [Jt 138-141. o.]
17.	A rendi kor házassági joga: eljegyzés és jegyesség, a házassági akadályok, a házasság felbontása. A házasság jogi hatásai, a kiházasítás, az özvegy tartása, a hitbér, a hozomány, a jegyajándék, a különvagyon. [Jt 145-151. o.]
18.	A büntetőjog önálló jogággá válása és az első büntető törvénytervezetek. [Jt. 274-277. o.] 
19.	Az elkövető és a sértett a középkori magyar büntetőjogban (a tettes; a cinkostárs; a felbiztató; a híres és tanácsos személy; latroknak gazdálkodó, a latorrejtegető, a sértett). [Jt. 281-285. o.] 
20.	A felelősség kérdése a középkori magyar büntetőjogban I. (büntetőjogi felelősség; eredményfelelősség; kollektív felelősség; rendi felelősség) [Jt. 285-287. o.] 
21.	A felelősség kérdése a középkori magyar büntetőjogban II. (a beszámíthatóság és az ezt kizáró okok; az elkövetés körülményei; a stádiumok). [Jt. 287-290. o.] 
22.	Egyes bűncselekmények a XV-XVI. századi Magyarországon. [Jt. 291-294. o.] 
23.	A korai magyar perjog (eljárás) jellege, perbeli személyei, valamint a per kezdeti szakasza (a per megindítása, az idézés, a feleletváltás és a perfüggőség)  [Jt. 406-409. o.]
24.	Az eskü és az istenítélet, mint a korai magyar perjog bizonyítási eszközei (az egyházi és a világi eskü, az eskük formái, az eskü értéke, az eskütétel módja, az istenítéletek eredete, az istenítéletek formái, a Váradi Regestrum) [Jt. 409-415. o.]
25.	A párbaj, az alaki és anyagi tanúbizonyítás, valamint az okirat, mint a korai magyar perjog bizonyítási eszközei. [Jt. 415-418. o.]
26.	A magyar perjog általános jellemzői és tagozódása Mohács után (büntető-polgári, írásbeli-szóbeli per). [Jt 427-428. o.]
27.	A vármegyei bűnvádi eljárás a Habsburg-korban (az előkészületi szakasz, a vádirat, a törvényszéki eljárás, a perfelvétel, a perbe bocsátkozás, a végítélet, a perorvoslati szakasz, a perújítás, a kegyelem és a végrehajtás) [Jt 428-433. o.]
28.	A magyar magánjog a neoabszolutizmus időszakában. (A magánjogi pátensek, az Osztrák Polgári Törvénykönyv, a telekkönyvi rendtartás, az Országbírói Értekezlet és az Ideiglenes Törvénykezési Szabályok) Jt. 157-160. o.
29.	A magyar magánjog fejlesztésének eszközei (a magyar magánjog forrásai) 1848 után Jt. 161-166. o.
30.	A kötelmek keletkezésének esetei (szerződés; tiltott cselekmény; jogalap nélküli gazdagodás) Jt. 181-186. o.
31.	Az öröklési jog a dualizmus idején Jt. 188-190. o.
32.	A kereskedelmi jog kialakulása és fogalma, a jóhiszemű forgalom védelme, az 1875:XXXVII. tc. megalkotása és nemzetközi összehasonlítása Jt. 191-195. o.
33.	A kereskedelmi ügyeltek, a kereskedő fogalmának meghatározása, a tárgyi kereskedelmi alapügyletek, a kereskedelmi jog forrásai és hatása magánjogunk fejlődésére Jt. 195-199. o.
34.	A közkereseti társaság és a betéti társaság Jt. 200-202. o. A korlátolt felelősségű társaság és a csendes társaság Jt. 209-211. o.
35.	A részvénytársaság és a szövetkezet Jt. 202-209. o.
36.	Az értékpapírok fajtái (csoportosítása). A váltó és a csekk kötvény, a záloglevél és a részvény Jt. 215-220. o.
37.	A polgári házasságról szóló 1894:XXXI. tc. Jt. 229-232. o.
38.	A szocialista tulajdonjog és kötelmi jog jellemzői Jt. 242-247. o.
39.	Az 1843.évi büntetőjogi javaslat. (Az anyagi jogi plánum, a büntetőeljárás és a börtönügy, toldalék a rendőrségi kihágásokról, törvény a mezei rendőrségről, a javaslat értékelése)Jt. 320-324. o.
40.	A Csemegi-kódex rendszere. A büntetendő cselekmények tipizálása (trichotomia), nullum crimen sine lege, nulla poena sine lege, a tett büntetőjogi szemlélet, az egyesítő teória, a büntetőjogi felelősség, a kísérlet, részesség és bűnsegély, a beszámítást kizáró vagy enyhítő okok, a büntetés alkalmazását kizáró okok, a bűnhalmazat.  Jt. 330-334. o.
41.	A Csemegi-kódex Különös Része Jt. 335-337. o.  A kihágási büntetőtörvénykönyv Jt. 342-345. o.
42.	A Csemegi-kódex novelláinak elméleti előzményei (a büntetőjogi iskolák, a klasszikus büntetőjogi iskola, a tett büntetőjog, igazságosság, arányosság, individuáletikai felelősség, indeterminizmus, bűnösség, a kriminalitás jellegének változása a XIX. század végén, a visszaesők, a reformiskolák, a tettes büntetőjog, a közvetítő irányzat) Jt. 345-350. o.
43.	Az alkalmi bűnözők kezelése; a megrögzött bűntettesek. A Csemegi-kódex első novellája (1908), a dologházi törvény (1913), a Csemegi-kódex második novellája (1928). Jt. 350-356. o.
44.	A Csemegi-kódex büntetési rendszere, a fokozatos börtönrendszer Magyarországon Jt. 367-371. o.
45.	A büntetőjog fejlődése 1945 után (a büntetőjog forrásai, a háborús és népellenes bűncselekmények, az állam- illetőleg gazdasági rend büntetőjogi védelme) Jt. 377-381. o.
46.	A büntetőeljárás fejlődése 1896-ig. (Az 1848-as reformok, a vésztörvény, az osztrák eljárásjog hatálybaléptetése, az Országbírói Értekezlet által kibocsátott Ideiglenes Törvénykezési Szabályok rendelkezései, a „sárga könyv”. A kódex nélküli eljárásjog sajátosságai) [Jt 442-444. o.]
47.	Az 1896-os bűnvádi perrendtartás létrejötte, és a bűnvádi per alapelvei Jt. 445-447. o.
48.	A bűnvádi per fórumai (törvényszék vagy járásbíróság). Az előkészítő eljárás (nyomozás; vizsgálat) valamint a közbenső eljárás (vád alá helyezés; a főtárgyalásra való közvetlen idézés) a törvényszék előtti eljárásban. A vádtanács, a vizsgálóbíró, a sértett közreműködése (a fő- és pótmagánvád, illetőleg a magánindítvány), valamint a védelem szerepe a bűnvádi perben. Jt. 447-450. o.
49.	A főtárgyalás és ennek esküdtszéki sajátosságai, valamint a perorvoslatok (felfolyamodás, fellebbezés, semmisségi panasz, perorvoslat a jogegység érdekében, újrafelvétel) a bűnvádi perben. [Jt 450-455. o.] A Bűnvádi Perrendtartás (Bp.) jelentősége [Jt 456. o.]
50.	A polgári per főbb alapelvei és szakaszai. A perfelvétel, a tárgyalás, a bizonyítás elvei és a bizonyítási eszközök az 1911-es Polgári Perrendtartás szerint. Jt. 461-463. o.
51.	Az ítélethozatal, az ítélet formái, a jogorvoslatok (felfolyamodás, fellebbezés, felülvizsgálat, perújítás) és a különleges eljárások az 1911-es Polgári Perrendtartásban, valamint a kódex jelentősége. Jt. 464-466. o.
52.	A proletárdiktatúra büntetőeljárási modellje 1949-1954 (népi ülnökök, egyfokú fellebbvitel, koncepciós perek, az első szocialista büntető perrendtartás, az eljárás alapelvei és szakaszai, a kódex kritikája) Jt. 477-480. o.]